<h1>Арабська</h1>
<p>На цю арабську картину зоряного неба, якою користуються вже більше тисячі
років, значний вплив мала грецька астрономія, зокрема птолемеєва астрономія.</p>
<p><a href="http://www.ianridpath.com/startales/startales1b.htm"
class='external text' rel="nofollow"><img src="Book_of_Fixed_Stars3.png" width="210" height="152" /></a>Зображення сузір’я Оріона, вигляд з Землі (ліворуч), та віддзеркалене
зображення з копії XIII ст. «Книги нерухомих зірок» аль-Суфі. У цій версії
щит Оріона стає довгим рукавом, типовим для ісламського одягу.</p>
<p>Птолемей, грецький астроном, який жив і працював близько 100-178 р. н.е. у
Александрії, Єгипет, зібрав давньогрецькі описи 1.022 зірок у своїй
знаменитій книзі «Математичний трактат з астрономії». Ця книга набула
популярності зі скороченою арабською назвою, «Альмагест». Каталог зірок
Птолемея поділено між 48 сузір'ями і впорядковано за яскравістю зірок на
основі, в основному, вимірювань виконаних попередниками Птолемея, зокрема
Гіппархом.</p>
<p>Книгу Птолемея було двічі перекладено арабською у IX столітті, вона набула
значної популярності. Багато описів зірок у арабському перекладі
«Альмагеста» набули поширення як назви зірок.</p>
<h3>Сузір'я</h3>
<p>У арабській картині зоряного неба використано класичні грецькі сузір'я. Ці
сузір’я було описано кількома арабськими і ісламськими авторами, один з яких
значно вплинув на решту арабських спостерігачів неба та вчених. Цим
астрономом був Абу аль-Хусейн Абд аль-Рахман аль-Суфі (903-986), відомий
також за латинізованим ім’ям Азофі. Він виконав систематичну ревізію
каталогу зірок Птолемея. Аль-Суфі створив переглянуту і оновлену версію
птолемеєвого  у своїй основній праці під назвою «Кітаб сувар аль-кавакіб»
(«Книга нерухомих зірок»), роботу над якою було завершено у 964
р. н.е. Побудована на спадку грецької астрономії, ця робота містить список
власних арабських назв зірок, величини яких визначено самим Аль-Суфі, а
також по два малюнки кожного сузір’я: один — вигляд на небі, інший —
дзеркальна проекція на небесній сфері. Найстаріша з копій праці, що
збереглися, була створена його сином близько 1010 р. н.е.. Ця копія
зберігається у бібліотеці імені Бодлея у Оксфорді (MS Marsh 144).</p>
<p align="center"><a href="http://www.atlascoelestis.com/alsufi%20Suwar.htm">За цим посиланням
ви можете переглянути чудові ілюстрації сузір’їв та зразки зоряних таблиць у
давньому рукописі книги Аль-Суфі.</a></p>
<p align="center"><img src="al_sufi_altre_006_copia.png" width="210" height="152" /><br />Видима з Землі форма сузір’я Кита</p>
<h3>Походження назв зірок</h3>
<p>Незалежно від походження, майже всі назви зірок є дуже давніми. Вони є
частиною спільного культурного спадку людства.</p>
<p>Офіційний перелік назв зірок обмежено старими назвами, типово назви мають
лише найяскравіші зірки. Більшість назв зірок пов’язано з сузір’ями, у яких
вони перебувають, наприклад назва зірки Денеб означає «хвіст» і позначає
частину сузір’я Лебедя.</p>
<p>Інші є описом самої зірки, зокрема Сіріус, що буквально перекладається як
«спекотний», достатньо вдало для найяскравішої зірки нічного неба. Доволі
багато яскравих зірок мають арабські назви, у яких «аль» відповідає артиклю
«the» (цей) і часто додається як префікс, наприклад «Алгол», —
«Вампір». Додавання цього префікса з часом набуло форми довільності, тому
декілька назв зірок мають арабське походження, але не містять префікса
«аль-». Більшість інших давніх назв зірок мають грецькі, латинські або
китайські корені.</p>
<p>Коли арабські тексти почали перекладатися латинською на початку XII
століття, арабські традиційні назви зірок дісталися до західноєвропейського
світу. Але це проникнення часто відбувалося у дуже спотвореній формі або зі
зміною значення, або взагалі з породженням слів, які не мають ніякого
сенсу. Деякі назви було помилково приписано іншим зіркам, отже назву могло
бути приписано навіть зірці з іншого сузір’я (грецького або арабського), а
зовсім не того, де мала знаходитися зірка.</p>
<p>Як би там не сталося, але навіть з цими недоліками більшість назв зірок, які
було запозичено з часу Відродження, мають арабське походження.</p>
<p>У місцевих традиціях ісламських країн Аравійського півострова та Близького
Сходу є власні назви для різноманітних яскравих зірок, зокрема Альдебарана,
окремі зірки часто уявляються мешканцями цих земель, тваринами або
людьми. Наприклад, зірки, які ми знаємо як альфу та бету Змієносця позначали
пастуха і його собаку, а сусідні зірки утворювали обриси поля з
вівцями. Деякі з арабських назв такі давні, що їхнє значення не було відоме
навіть <em>аль-Суфі</em> та його сучасникам, отже залишається невідомим і
зараз. Інші назви зірок, які використовував <em>аль-Суфі</em> та його
співвітчизники, були буквальними перекладами описів Птолемея. Наприклад,
назва зірки Фомальгаут походить від арабського виразу «рот південної риби»,
оскільки саме там цю зірку Птолемей  розмістив у праці «Альмагест».</p>
<h3>Зовнішні посилання:</h3>
<ul>
<li><a rel="nofollow" href="http://en.wikipedia.org/wiki/Abd_al-Rahman_al-Sufi"
class="external text">Абд Аль-Рахман Аль-Суфі</a>, стаття у Вікіпедії</li>
<li><a href="http://www.atlascoelestis.com/alsufi%20Suwar.htm" class='external
text' rel="nofollow">Ілюстрації сузір’їв Аль-Суфі</a> Зображення з книги
Аль-Суфі зі зразками художніх ілюстрацій та зразками зоряної таблиці.</li>
<li><a href="http://gallica.bnf.fr/ark:/12148/btv1b60006156.image.f7.pagination"
class='external text' rel="nofollow">Оригінальна версія манускрипту «Кітаб
сувар аль-кавакіб», приготована для Улугбека (Книга нерухомих зірок)</a>
Паризька цифрова бібліотека «Gallica».</li>
<li><a href="http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_Arabic_star_names"
class='external text' rel="nofollow">Список арабських назв зірок</a> —
стаття у Вікіпедії.</li>
<li><a
href="http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Topics/astronomy/_Texts/secondary/ALLSTA/home.html"
class='external text' rel="nofollow">Назви зірок — знання про них та їхнє
значення</a> Річард Гінклі Аллен (Richard Hinckley Allen): Star Names —
Their Lore and Meaning (Назви зірок — знання про них та їхнє значення).</li>
<li><a
href="http://www.muslimheritage.com/article/arabic-star-names-treasure-knowledge-shared-world"
class='external text' rel="nofollow">Ісламський науковий спадок</a> стаття:
«Арабські назви зірок: скарби знання для усього світу».</li>
</ul>
<h3>Подяки</h3>
<ul>
<li><a href="http://www.jas.org.jo/forum/viewtopic.php" class='external text'
rel="nofollow">Форуму з арабської астрономії.</a></li>
<li><a href="http://www.icoproject.org/star.html" class='external text'
rel="nofollow">Проекту спостереження «Ісламський півмісяць» (ICOP)</a> за
надання дозволу щодо використання списків арабських сузір’їв та назв зірок.</li>
<li>Арабській команді перекладачів Stellarium</li>
</ul>
<h3>Джерела</h3>
<ul>
<li><a href="http://gallica.bnf.fr/ark:/12148/btv1b60006156.image.f7.pagination"
class='external text' rel="nofollow">Bibliothéque Nqtionqle de
France;Départment des manuscrits, Arabe 5036 </a></li>
</ul>
<h3>Автори</h3>
<p>Автором збирання та додавання арабських назв зірок до Stellarium є Халід
Аладжазі</p>
<p>Автором приготування ліній арабських сузір’їв та їхніх зображень є Кутайбаа
Акраа (kutaibaa@gmail.com)</p>
<p>Переклад англійською: Кутайбаа Акраа</p>